<h3>Azték</h3>
<p align="justify"><img src="aztec0.png" width="150" height="146" align="left" />Az ókori aztékok számára a csillagok mozgásának ismerete fontos volt a naptár, továbbá a mezőgazdaság és a szent ciklusok igényei miatt. Ennek a tudásnak nagy része elveszett a spanyol hódítók pusztításai miatt, ami a 16. században történt.</p>
<p align="justify">Az azték társadalom elemei, mint a kultúra, a gazdaság és a tudomány megőrződtek a <em>tlacuilos</em> szóban, ami az ősi  <em>tlacuiloa</em> navatl szóból ered, aminek jelentése <em>rajzokkal írni</em>. Ezeket az írásokat úgynevezett <em>amoxcalli</em>-kban tárolták (jelentése: amoxtli - könyvek,  calli - ház). Később ezek "kódex" néven váltak ismertté (a "kódex" latin szó, jelentése: írott könyv).</p>
<p align="justify">A spanyol hódítók a kódexek többségét megsemmisítették.</p>
<h5 align="center"><img src="edificios.png" width="321" height="156" /><br />
<em>Csillagászati épület</em></h5>
<p align="justify">Az azték csillagászati ismeretek a megmaradt kódexekben csak töredékesek. A következő kép egy aztékok által is ismert csillagképet mutat, ami megmaradt az ún. <em>Primeros Memoriales</em> ("elso emlékek") elnevezésű leírásban, ami a 16. században készült Fray Bernardino de Sahagun által.</p>
<p align="center"><img src="Primeros_Memoriales.png" width="399" height="351" /></p>
<p align="justify">Ebben megtalálható néhány csillagkép magyarázata, amik a Stellarium programban is szerepelnek.</p>
<h4><em>Mamalhuaztli</em></h4>
<p align="justify"><img src="mamalhuaztli_t.png" width="100" height="107" hspace="7" align="left" />Az ősi aztékok az Orion-övet Mamalhuaztli néven ismerték, és azokat a farudakat jelképezte, amikkel azt a tüzet gyújtották meg, amivel 52 évente megemlékeztek az "évek összekötéséről". Ez egybeesett a <em>xiuhtzitzquilo</em> nevű év kezdetével.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p align="center"><img src="mamalhuaztli_image.png" width="147" height="135" /></p>
<h4><em>Tianquiztli</em></h4>
<p align="justify"><img src="Tianquiztli_T.png" width="100" height="107" align="left" />Az általunk Plejádok néven ismert csillagcsoport neve <em>Tianquiztli</em> volt, aminek jelentése: "piac". Ez talán abból ered, hogy ekkor nagy tömeg gyűlt össze a piacokon, ahol egy körön belül egy-két ember különféle javakat árusított.</p>
<p align="center"><img src="tiaquitztli_image.png" width="141" height="141" /></p>
<p align="justify">Napjainkban Mexikóban az utcai piacok neve <em>Tianguis</em>.</p>
<h4><em>Citlaltlachtli</em></h4>
<p align="justify"><img src="citlaltlachtli_t.png" width="100" height="107" align="left" />Az Ikrek csillagkép neve <em>Citlaltlachtli</em>, aminek jelentése "a csillagok labdajátéka". Ennek a játéknak rituális jelentősége volt és egy természetes gumiból készült labdával játszották. A labda mozgása a Nap és a Hold mozgását jelképezte. </p>
<p>&nbsp;</p>
<h4><em>Xonecuilli</em></h4>
<p align="justify"><img src="xonecuilli_t.png" width="100" height="107" align="left" />A Kismedve csillagkép neve <em>Xonecuilli</em>, aminek jelentése: "csavart láb", és egy Nanahuatzin nevű szereplőre vonatkozik, akit csavart lábbal ábrázoltak, amit sebek és kelések borítottak. Ez a beteg isten feláldozta magát, hogy <em>Tonatiuh</em>, azaz Napisten váljon belőle. </p>
<p align="center"><img src="nanahuatzin.png" width="141" height="138" /></p>
<p align="justify">Ugyanakkor ez a csillagkép kapcsolatban van a Dél Keresztje csillagképpel és az azt körülvevő csillagokkal is; ennek neve   <em>Tezozomoc</em>. A Sahagun a nevét az S-alakú kenyérre való hasonlóság miatt kapta, amit az aztékok  <em>xonecuilli</em> néven ismertek.</p>
<p align="center"><img src="xonecuilli_Glifo.png" width="300" height="149" /><br /><em>xonecuilli</em></p>
<h4><em>Citlalcolotl</em></h4>
<p align="justify"><img src="colotlixayac_t.png" width="100" height="100" align="left" />A Florentino kódex szerint a Sahagun közelében lévő csillagok neve <em>Citlalcolotl</em>, vagyis "skorpió csillag". Tezozomoc is említi a "skorpió csillag"-ot, és a   <em>Colotlixayac</em> nevet használja rá, aminek jelentése: "a skorpió arca".</p>
<h5 align="center"><img src="colotlixayac_image.png" width="158" height="266" /><br />
<em>Paris Codex</em></h5>
<p align="justify">A Párizsi kódex egyik fejezetében, ahol az Állatövi jegyek állatait ábrázolják, többek között megjelenik a skorpió is az Égi Sárkány testéről lógva.</p>
<p>&nbsp;</p>
<h3>Conclusion</h3>
<p align="justify"> Érdemes megemlíteni, hogy néhány csillagkép megnevezése vitatott, és bizonyára egyéb csillagképeket is be lehetne mutatni. Bármilyen megjegyzést, kiegészítést, korrekciót szívesen fogadunk ezzel kapcsolatban, hogy megőrízhessük és bemutathassuk az azték csillagászati ismereteket.</p>
<p>&nbsp;</p>
<h3>Külső hivatkozások</h3>
<ul>
  <li><a href="http://biblioteca.itam.mx/estudios/estudio/letras30/notas3/sec_1.html">Fuego Nuevo</a></li>
  <li><a href="http://www.lienzo.ufm.edu/cms/es/what_images_represent">Lienzo 
    mexica</a></li>
  <li><a href="http://www.montero.org.mx/constelaciones.htm">Constelaciones Prehisp&#225;nicas</a></li>
  <li><a href="http://bibliotecadigital.ilce.edu.mx/sites/ciencia/volumen1/cienc">Arqueoastronom&#237;a 
    y desarrollo de las ciencias en el M&#233;xico prehisp&#225;nico</a></li>
  <li><a href="http://www.jstor.org/stable/660290?origin=JSTOR-pdf">The Question 
    of the Zodiac in America</a></li>
  <li><a href="http://www.windows.ucar.edu/tour/link=/mythology/tianquiztli_p">Tianquiztli</a></li>
  <li><a href="http://www.iconio.com/ABCD/F/INDEX.PDF">Los c&#243;dices de M&#233;xico</a></li>
  <li><a href="http://es.wikipedia.org/wiki/C%C3%B3dices_coloniales_de_M%C3%A9xico">Los 
    c&#243;dices coloniales de M&#233;xico</a></li>
  <li><a href="http://www.traduccionliteraria.org/1611/esc/america/sahagun.htm">Real 
    c&#233;dula prohibiendo la historia general de las cosas de Nueva Espa&#241;a de Fray 
    Bernardino de Sahag&#250;n</a></li>
  <li><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/User:Akapochtli">Akapochtli</a></li>
  <li><a href="http://mexican-jaguars.tripod.com/nahuamayanumbersystem/id14.html">The Calendar and Its Cycles</a></li>
  <li><a href="http://books.google.com.mx/books?id=kxPjdY1PJjEC&amp;pg=PA118&amp;lpg=PA118&amp;dq=Colotlixayac&amp;source=bl&amp;ots=F6xlTU1rer&amp;sig=9q_8ApdMTw5l9kagolArj5cPSMk&amp;hl=es&amp;ei=xoMeS8ToJoS1tgfpwv2cCg&amp;sa=X&amp;oi=book_result&amp;ct=result&amp;resnum=5&amp;ved=0CBsQ6AEwBA#v=onepage&amp;q=Colotlixayac&amp;f=false">Iconograf&#237;a mexicana, Volumen 3</a></li>
  <li><a href="http://www.famsi.org/spanish/mayawriting/codices/paris.html">El C&#243;dice Par&#237;s</a></li>
  <li><a href="http://redescolar.ilce.edu.mx/redescolar/biblioteca/literatura/leyenda/mexicas/mexsolun.html">El nacimiento del sol y la luna</a></li>
  <li><a href="http://aulex.org/nah-es/">Diccionario n&aacute;huatl - espa&#241;ol en l&#237;nea en AULEX</a></li>
  <li><a href="http://sepiensa.org.mx/contenidos/fd_depo/nahuatl/tlach_1.html">Tlachtli</a></li>
</ul>
<h3>Köszönetnyilvánítás</h3>
<ul>
  <li>Javier G&#243;mez Sandoval</li>
  <li>Martha Patricia Rivera</li>
  <li>Emilio Ram&#243;n Bola&#241;os Guerra</li>
  <li>Hector Vega</li>
  <li>Rafael Rojas Segoviano</li>
  <li>Juan Caballero</li>
  <li>SAAGS</li>
</ul>
<h3>A spanyol változat szerzője</h3>
<p><strong>Enrique G&#243;mez Candelario</strong><br />
  <a href="mailto:aldeaglobal@gmail.com">aldeaglobal@gmail.com</a><br />
  <a href="http://www.wirikuta.org/comala">http://www.wirikuta.org/comala</a></p>

<h5 align="center">Magyar fordítás: <br />misibacsi </h5>